 geologiai kutatasok geologiai kutatasok forrasmuvek akik visegrad foldtortenetet kutattak dr dobos irma geologus beudant f s francia geologus vazlatos terkepezese hunfalvy janos a magyar birodalom termeszeti viszonyainak leirasa ii kotete 1864 osztrak geologusok karl peters es otto stache koch antal a kolozsvari egyetem elso geologus professzora 1877 evi akademiai kozlemenyeiben ad reszletes leirast az altala dunazughegysegnek nevezett teruletrol igy visegradrol is a mintegy 300 oldalas muben 62 oldalt szentel visegrad foldtani leirasanak a professzor mukodese kiterjedt a karpatmedence egeszere de foleg harom terulet a szentendrevisegradi es pilis hegyseg a fruska gora es az erdelyi medence foldtani feldolgozasaval irta be nevet a geotudomanyok tortenetebe 1843ban szuletett zomborban es 1927ben budapesten halt meg 1865ben szerez tanari diplomat majd 1867tol a budapesti muszaki egyetem elodjenel asszisztens kulfoldi tanulmanyutra kuldik eljut becsbe hollandiaba es belgiumba1872ben az ujonnan felallitott kolozsvari ferenc jozsef tudomanyegyetem asvanyfoldtani tanszekere egyetemi tanarnak nevezik ki ahol 25 evig mukodik1895ben a budapesti tudomanyegyetemen a foldtani es oslenytani intezet vezetesere kap megbizast a magyarhoni foldtani tarsulatnak hat evig elnoke 1894ben a magyar tudomanyos akademia rendes tagja 1904ben a londoni foldtani tarsasag kulso tagjanak valasztotta 1913ban nyugalomba vonulasakor magyar nemesseget kapott  szabo jozsef   kalocsa 1822 marcius 14 budapest 1894 a legnagyobb magyar geologus a foldtan minden agat magas szinten muvelte megalapitotta a hazai tudomanyos talajkutatast es mint kozeleti szemelyiseg elnokkent vezeto szerepet jatszott a magyarhoni foldtani tarsulatban a kotelen alfold fia szentmiklosi szabo jozsef 1822 marcius 14en kalocsan szuletett filozofiai es jogi tanulmanyai utan selmecbanyan ismerkedett meg a banyaszelettel es az 184243 tanevben megkezdte tanulmanyait a selmeci banyaszakademian ugyvedi oklevelet es bolcsesz diplomat is szerzett beszelt es irt nemetul franciaul angolul ertett szlovakul olaszul es gorogul 1861ben a pestbuda kornyekenek foldtani leirasa foldtani terkeppel c palyamunkajaval elnyeri a magyar tudomanyos akademia tagsagat nagy visszhangot valtott ki nemzetkozi szinten is egy continentalis emelkedes es sullyedesrol europa delkeleti reszen c akademiai eloadasa amelyhez az adatokat egy dunai hajouton gyujtotte 1863ban hat kutatasi tema kozott szerepelt visegrad kornyeki reszletes tanulmany a termeszetvizsgalok nagy gyulese alkalmara c tanulmany is 1894 marcius 7en tartotta utolso eloadasat a magyarhoni foldtani tarsulatban melynek cime typuskeveredesek a dunai trachytcsoportban kutatasi adatait zommel visegrad kornyeken gyujtotte es nagyon fontos szakmai megallapitasai nemcsak a tudomany hanem a gyakorlat szamara is jelentosek voltak modszerenek felhasznalasaval biztos tampontot lehetett kapni kobanyak telepitesere es az idoallo kozetek kivalasztasara schafarzik ferenc  18541927 geologus muegyetemi tanar eloszor 1885ben kesziti el gesell sandorral a mu es epitoipari tekintetben fontosabb magyarorszagi kozetek reszletes katalogusat melyben a visegradi banyak valoszinuleg teljes szamban felsoroltatnak 1904ben a foldtani intezet kiadasaban jelenik meg a magyar korona orszagai teruleten letezo kobanyak reszletes ismertetese c muve a 413 oldalas muben a szerzo 2515 helyseget sorol fel visegradon az 1298 sorszammal kezdodik a banyak felsorolasa es reszletes ismertetese a banyak eves termelese 2000 16  m3 kozott valtozott amely a vizepitesi celra termelt andezitet foglalja magaban az utcaburkolathoz hasznalt kockako termeleserol alig van adat schafarzik ferenc oktato munkaja soran szamos kirandulast vezetett egyetemi hallgatoknak s ekozben megfigyeleseirol naplot vezetett ez kepezte alapjat a vendl miklossal kozos neven megjeleno geologiai kirandulasok budapest kornyeken c munek ez nyolc oldalon foglalkozik visegraddal es kozvetlen kornyekevel vazlatos foldtani terkep tobb szelveny es fenykep teszi szemleletesse e munkat a szerzok ugy allitottak ossze hogy az konnyen ertheto legyen mindenki szamara schafarzik ferenc 1854ben szuletett debrecenben ifju eveit nagyszebenben tolti a pesti tudomanyegyetemen termeszetrajzvegytan szakra iratkozik be s kituno tanitvanya lesz szabo jozsefnek s vegzese utan nala marad tanarsegednek 1882tol 1904ig a m kir foldtani intezetben dolgozik majd a jozsef egyetem asvany es foldtani tanszekenek vezetoje lesz a magyar tudomanyos akademia 1916ban rendes tagjava valasztja sokretu munkaja mellett tevekenyen vett reszt kulonbozo tudomanyos egyesuletek munkajaban tudomanyos tevekenysege a foldtan szinte minden agat feloleli kozuluk kiemelkedik a terkepezes a hidrogeologia a szeizmologia es a muszaki foldtan hegedus gyula  diod erdely 1918 az uledekes kozetek kutatasaval foglalkozott a 40es evekben adatok visegrad kornyekenek foldtanahoz c dolgozata 1953ban jelent meg az uledekes kozetek vizsgalatabol lehet arra kovetkeztetni hogy visegradot es kornyeket mikor boritotta tenger vagy mikor volt itt szarazulat es mikor mukodtek itt vulkanok dr lengyel endre  szamosujvar 1893 budapest 1981 a kolozsvari tudomanyegyetemen 1921benkap tanari oklevelet majd geologia fotargybol doktoral az elso vilaghaborubol hadirokkantkent ter haza es vitezsegi kituntetest kap munkajat a szegedi tudomanyegyetemen folytatja es ott adjunktus majd magantanar 1940ben nyilvanos rendkivuli egyetemi tanari cimmel ismertek el tudomanyos munkassagat a dunazughegyseg legjellemzobb kozetfelesege a vulkanitok tanulmanyozoi kozul messze kiemelkedik lengyel endre munkassaga nagy szakmai felkeszultsege es szorgalma eredmenyekent uj megvilagitasba hozta nem csak visegrad es kozvetlen kornyeke hanem az egesz hegyseg kialakulasanak folyamatat es a foldtani felepiteseben resztvevo kozetek csoportositasat az 1951ben kozzetett dunazughegysegi andezitek zarvanyai es magmatektonikai jelentoseguk c munkajaban az andezit kozetzarvanyai alapjan teszi teljesebbe es pontosabba a visegradi hegyseg kialakulasarol meglevo kepet szalai tibor  pozsony 1900 november 13 budapest 1980 november 13 geologus az elso melyfuras megvalositoja az otvenes evekben uj asvanyi nyersanyagbazisok kutatasa kerult eloterbe ennek kereteben vegeztek az elso kutatofurasokat az apatkuti volgyben a pilismaroti es visegradi kutatofuras eredmenyeit szalai tibor a bitumen elofordulasok a szentendrevisegrad hegysegben az eocen szen kutatasa 1959 c dolgozataban foglalta ossze kutatasai elolegezik annak feltetelezeset hogy hoforras talalhato ebben a tersegben a nagy elmeleti es gyakorlati felkeszultsegu szalai tibor 1900 november 13an szuletett pozsonyban 1924ben szerzett doktori diplomat foldtan asvanykozettan es vegytan tantargybol munkajat a magyar nemzeti muzeumban kezdte ahol alkalma volt elmelyedni a foldtan megoldatlan kerdeseiben harom evi becsi tartozkodas utan 1938ban debrecenben magantanari habilitaciot szerez a haboru alatt nagy szolgalatot tett a foldtani intezet konyvallomanyanak megmentese erdekeben az altalanos foldtani szakosztaly eletre hivasa az o nevehez fuzodik sokoldalusagat bizonyitja hogy a 111 nyomtatasban megjelent dolgozata a foldtan minden agat erintette dr vitalis gyorgy  budapest 1929 geologus a foldtani tudomanyok kandidatusa keszitette el a dunakanyar es kornyeke elso vizfoldtani szelvenyet 1971ben erre a munkara alapozva valamint tobb megye feldolgozott anyagabol lehetett osszeallitani visegrad es kozvetlen kornyekenek foldtani es vizfoldtani tombszelvenyet amely egyik mellekletet kepezte dobos irma 1973ban megjelent publikaciojanak a bemutatott tombszelveny a foldtani es vizfoldtani viszonyok osszevont es attekinto szemleltetese mellett nagy segitseget jelent a vizsgalt terulet vizbeszerzesi es igy a vizellatasi kerdesek megoldasahoz 