 visegrad kornyezetenek termeszeti kialakulasa visegrad kornyezetenek termeszeti kialakulasa ha visszautaznank az idoben ugy 15 millio evet lathatnank amint az un resvulkani tevekenyseg soran tobbszor megreped a foldkereg s oriasi robbanasok kovetkezteben a felszint vulkani hamu es magma boritja be az ujabb es ujabb kitoresek alkalmaval felszinre kerult magma lerakodott hamu s az abba agyazodott kisebbnagyobb magmas tombok evmilliok alatt kozette szilardultak amit szaknyelven agglomeratumnak neveznek az idok soran a vulkani hamubol a kevesbe kemeny vulkani tufa alakult ki amit a magdaforrasi sziklakapunal lathatunk a kovetkezo evmilliok soran a homersekleti kulonbsegek tovabb apritottak porlasztottak a felszini reteget a lezudulo nagymennyisegu csapadek mosta a tajat a tormeleket szallitva volgyeket melyitett majd folyasaban csendesedve asztalszeru laposokban lerakta hordalekat erre szep peldat lathatunk a magdaforras feletti telgarthyret megtekintesekor a matyas kiraly ut mellett csorgedezo apatkutipatak mellett setalva erhetjuk el ezeket a latnivalokat a bertenyi miklos fuveszkert iranyaban a patakrol is erdemes par szot szolni regen malompataknak neveztek nem veletlenul hiszen a xviiixix szazadban energiajat orlo es fureszmalmokban hasznositottak az erdeszeti uton tovabbhaladva erhetjuk el a volgyzaro gatat es a kis mesterseges tavat a volgy kovetkezo latnivaloja az ordogmalomvizeses ahol megcsodalhatjuk a patakviz sziklat formalo erejet ha megfigyeljuk lathatjuk ahogy a kicsiny patak csatornaszeruen belevajja magat a kemeny andezit kozetbe konnyen elkepzelhetjuk hogy az os duna hogyan mosta valasztotta kette a visegradihegyseget a borzsonytol gondoljunk csak bele mekkora gigaszi kuzdelmek eredmenyekent szuletett meg a vilaghiru dunakanyar a magdaforrasnal meg egy erdekesseggel talalkozhatunk a forrasnak hatat forditva a patak folott a szurkeslilas kozetre rakodva sarga szinu meredek loszfalat lathatunk annak bizonyitekakent hogy valamikor erre is tekergett a duna es egy csendes obleben itt rakta le hordalekat hasonlo loszfalat ugyanilyen egyszaznyolcvan meteres tengerszint feletti magassagban a visegradlepence kornyeki hegyoldalakban is felfedezhetunk setank ujabb allomasa ugy masfel kilometer utan erkezik el amikor elerjuk az ordogbanya sziklafalait itt szep peldakat lathatunk a meredek falakon megtelepedo sporas es viragos novenyekre a pilisben ma is lathato novenytakaro es gazdag erdoseg a felmelegedes idoszakaban a masodik jegkorszak utan alakult ki a huvosebb eszaki oldalakon a bukkosok gyertyanosok mig a melegebb deli oldalakon a tolgyesek es cseresek a jellemzoek a laza koronaju fak kozott a gyepszintet lagyszaru novenyzet elsosorban perje es csenkeszfelek valamint galagonyas somos vadrozsas kokenyes cserjesek is szinesitik a naposabb reszeket szedresek es csalanosok uraljak tersegunk erdeiben egykor vadon eltek a barlangi medvek es turani szarvasok azonban az o nyomaikat ma mar csak a pilisi barlangokban fedezhetjuk fel matyas kiraly idejeben meg vadasztak a kornyezo erdokben az europai bolenyre barna medvere farkasra hiuzra a hiuz az 1990es evekben meg visszamereszkedett de ma nem talaljuk nyomait patasaink kozul ma is az erdo kiralya a gimszarvas a kedves felenk ozzel is talalkozhatunk pilisi kirandulasaink soran a sotet szoru vaddiszno latvanya remulettel tolti el a kirandulot azonban jo tudni embert eszlelve o maga is fejvesztve menekul erdekes hogy 130 evvel ezelott meg egyaltalan nem elt erdeinkben a ma gyakran lathato muflon ma mar viszont gyakorta teved a latogatok szeme ele a korzikai vadjuh is visszajar fiatal erdeinkbe szormes allataink kozul a legnagyobb a mindig rejtozkodo vadmacska a feherfekete csikos bundaju ejszaki vadaszt csak nagyon ritkan lehet latni azonban a szinten ejszakai vadasz borzzal gyakran talalkozhatnak az aszfalt utak menten az erre jarok a rot bundas rokat szinte mindenki ismeri a hosszu bozontos farku sarga mellenyu nyuszt es a ra sokban hasonlito de feher mellenyu nyest szorgos rovarpusztito allat erdeink ritka tornaszat a mokust a fuveszkert fenyveseiben lathatjuk meg leginkabb a kornyek legnagyobb ragadozo madarai a sasok a halaszsas egyegy peldanya olykor bevitorlazik kornyekunkre ezen kivul olyvek kozul az egereszo kecses roptet ma is gyakran megcsodalhatjuk az 1970es evektol egyre gyakoribba valtak a fekete hollok melyek sajatos huhogo hangjat ma is hallhatjuk ejszakai ragadozoink kozul a baglyok a legjelentosebbek az apro enekesmadarak vidam seregevel is talalkozhatunk pilisi turaink soran 