<p>A DMRV Duna Menti Regionális Vízmű Zrt. működési területén a fogyasztók ivóvízzel való ellátása felszín alatti vízkészlet igénybevételével valósul meg. Víztermelésünk jelentősebb hányada a Duna jobb- és bal partján található partiszűrésű vízbázisokról, kisebb része karsztvíz-, rétegvíz- és talajvízbázisokról történik. Vízbázisaink nagyobb része sérülékeny, ezért környezetük védelmére kiemelt figyelmet kell fordítani. A vízbázisok védelmének jogi keretét a vízbázisok, a távlati vízbázisok, valamint az ivóvízellátást szolgáló vízilétesítmények védelméről szóló 123/1997. (VII.18.) Kormány rendelet teremtette meg. A jogszabály előírásainak megfelelően az üzemeltetőnek részletes vizsgálatokkal alátámasztott Biztonságba helyezési tervet kell készíttetni üzemeltetett vízbázisai védelmére. A terv alapján a vízügyi hatóság határozatban állapítja meg a víztermelő telepek védőterületeinek határát és meghatározza a védelemhez szükséges előírásokat. A határozat az üzemeltető kötelezettségeként írja elő lakossági tájékoztatató anyag készítését és terjesztését a területhasználókkal való kapcsolattartás céljából. A területhasználókat tájékoztatni szükséges továbbá a védőövezeten elrendelt különleges jogaikról és kötelezettségeikről, valamint a vízhasználókat a fogyasztott víz minőségéről, a vízbázis környezeti állapotáról.</p><p><strong>A VISEGRÁDI VÍZBÁZIS</strong></p><p><strong>A DMRV Duna Menti Regionális Vízmű Zrt. (2600 Vác, Kodály Zoltán u. 3.) üzemeltetésében lévő Visegrádi Vízbázis a település belterületén a Duna és a 11. sz. közlekedési út között helyezkedik el a Visegrádi-Nagymarosi Rév mellett, a Duna 1694+900 – 1995+200 folyamkilométerénél. A vízmű csőkútjai a Visegrád 122/2 hrsz. és a 122/1 hrsz. ingatlanokon helyezkednek el.</strong></p><p>A vízbázison három termelőkút található (2., 3., 4. sz. kút). Az 1. sz. kút monitoring kútként üzemel. A vízmű - Duna vízállástól függően - 15 000 m3/nap víztermelésre képes.</p><p>Az 1963-1977 között több ütemben létesített vízműkutak a Duna által lerakott homokos kavicsrétegből származó partiszűrésű vízkészletet termelik. A vízbázis sérülékeny, a felszíni eredetű szennyezésekre fokozottan érzékeny.</p><p>„A vízbázisok, a távlati vízbázisok, valamint az ivóvízellátást szolgáló vízilétesítmények védelméről" szóló 123/1997. (VII.18.) Kormányrendeletben előírtaknak megfelelően a Fővárosi Katasztrófavédelmi Igazgatóság Katasztrófavédelmi Hatósági Osztály FKI-KHO: 35100/7769-21/2022. ált. számú határozatával kijelölte a Visegrádi vízbázis védőidomait és védőterületeit, melyek a mellékelt tájékoztató térképeken láthatók.</p><p><strong>A VISEGRÁDI VÍZBÁZIS VÉDŐIDOMAIRA ÉS VÉDŐÖVEZETEIRE VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOK</strong></p><p>A Visegrádi Vízbázisról szolgáltatható víz minőségének, mennyiségének védelme érdekében az egyes védőterületi övezeteken folytatott területhasználatok során kiemelten a következő jogszabályi előírásokat kell betartani:</p><ul><li>A vízbázisok, a távlati vízbázisok, valamint az ivóvízellátást szolgáló vízilétesítmények védelméről" szóló <strong>123/1997. (VII. 18.) Kormány rendelet</strong></li><li>A környezet védelmének általános szabályairól" szóló <strong>1995. évi. LIII. Törvény</strong></li><li>A hulladékról" szóló <strong>2012. évi CLXXXV.Törvény</strong></li><li>A felszín alatti vizek védelméről" szóló <strong>219/2004. (VII. 21.) Kormány rendelet</strong></li><li>A felszíni vizek védelméről" szóló <strong>220/2004. (VII. 21.) Kormányrendelet</strong></li><li>A vizek mezőgazdasági eredetű nitrogénszennyezéssel szembeni védelméről" szóló <strong>27/2006. (II. 7.) Kormányrendelet</strong></li></ul>