<p>A beruházás állásáról és a kivitelezésről Félegyházi András, Visegrád polgármestere és Falvai János, a Magyar Vízépítő Zrt. és Zöld Út-Építő Kft. Konzorcium főépítésvezetője adott tájékoztatást.</p>

<p><strong>Félegyházi András, Visegrád polgármestere:</strong><br />
- Elkészültek a módosított vízjogi létesítési engedélyezési tervek, ezekre megkaptuk a vízjogi létesítési engedélyt, valamint elkészültek a forgalomtechnikai tervek is, úgyhogy jelen pillanatban arról tudunk beszámolni, hogy a visegrádi Duna-parton az árvízvédelmi beruházás első szakaszának kivitelezési munkálatai gőzerővel zajlanak. Az építkezés sokszor belecsúszik a hétvégébe is. Bízunk benne, hogy a kellemetlenségek - a forgalomcsillapítás, a sebességkorlátozás és a zaj&nbsp; - nem túl megterhelőek, de itt most feszített munkavégzésre van szükség ahhoz, hogy az őszi határidő tartható legyen.</p>

<p><strong>Mi jelenti most a legnagyobb kockázatot?</strong><br />
- Egy kültéri munka esetén mindig az időjárás a legnagyobb kockázat, mert ha nagyon esik az eső, akkor beázik a munkaterület, illetve egy ilyen munka végzése közben mindig vannak nem várt események. Én azt remélem, hogy a kivitelezőnek volt elég ideje arra, hogy ezt az előttünk álló néhány hónapot nagyon jól megtervezze, a munkafolyamatokat egymásra építse, és nem lesz már kellemetlen, nem várt meglepetés.</p>

<p><strong>Falvai János, a Magyar Vízépítő Zrt. és Zöld Út-Építő Kft. Konzorcium főépítésvezetője</strong> az épülő árvízvédelmi mű szakaszairól külön-külön adott tájékoztatást.</p>

<p><strong>I. A IV. Béla-szobortól a hajóállomás végéig tartó szakasz</strong><br />
Talán ez a legbonyolultabb része az építkezésnek, projekt a projektben, mert rendkívül gondos előkészítést igényel. Itt közműveket kell áthelyezni, útburkolatot kell bontani és gyalogátkelőhelyet kell módosítani. Ezen kívül a hajóállomás felújított épületét is be kell védeni úgy, hogy ne sérüljön, és természetesen ehhez kapcsolódik a 11-es út félpályán történő lezárása, amire az engedélyt most már megkaptuk. Két árvízkapu létesül ezen a szakaszon, az egyik a hajóállomás zebra felőli lejáratánál, a másik pedig a IV. Béla szobor felé eső gépkocsi lehajtónál. Ezen a részen vasbeton- és mobilfal kombinációjából áll majd a védmű, az alapozás speciális réspillérek építésével készül. A csak mobilfalas szakaszon nyugalmi, árvízmentes időszakban láthatatlan lesz a gát, a kombinált részeken a vasbeton fal a legtöbb helyen egészen alacsony, kb. 40-60 centiméternyi lesz, a hajóállomás épülete mögött viszont magasabb, körülbelül az épület párkánymagasságáig ér fel.&nbsp; A tervezés során az volt a cél, hogy az ideérkezőket ugyanaz a látvány fogadja mint eddig. A tervek szerint ennek a szakasznak az építése augusztus közepén indul el.<br />
<br />
<strong>II. A hajóállomástól a kápolnáig tartó szakasz</strong><br />
A hajóállomás és a kápolna közötti szakaszon szintén speciális mélyalapozással, résfalas technológiával épül a gát. A résfal úgy készül, hogy a réselőgéppel kimarkoljuk táblánként 4,5 m hosszúságban az aránylag keskeny, 50 centiméteres, 4-6 méter mély munkagödröt.<br />
Ebbe szivattyúzzuk&nbsp; a bentonitos zagyot, egy olyan speciális folyadékot, ami környezetbarát és egyben megtámasztja a munkagödröt. Amikor a bentonitos zagy benne van a munkagödörben, akkor daruval beleeresztjük és beállítjuk az armatúrát, a betonacél szerelést, majd megkezdjük a betonozást úgynevezett "vízalatti betonozás" technológiával. A gödörbe szivattyúzott beton kiszorítja a könnyebb fajsúlyú zagyot, amit visszanyerünk és a keverőtelepre szállítjuk, majd egy részét újra felhasználjuk. A zagy helyére vízzáró, a tervezők által meghatározott paraméterekkel rendelkező beton kerül. A réstáblák tetején egy összefogó fejgerenda épül, ez tartja majd az úgynevezett parapetfalat, amiben elhelyezzük azokat a szerelvényeket, amelyek a mobilfal oszlopait fogadják.<br />
Az altalaj szerkezetétől függ, hogy milyen mély résfalat építünk. Ezért előzte meg a munkálatokat egy nagyon alapos geotechnikai feltárás és szakvélemény, amely az altalaj szivárgási viszonyait és szemszerkezetét tisztázta.&nbsp; A fúrásokat tavaly decemberben és ez év januárban készíttettük. Az így kapott adatok felhasználásával készült szakvélemény képezte a további tervezés alapját, hogy milyen mély résfalat illetve szádfalat kell alkalmazni a védmű egyes szakaszain.<br />
<br />
<strong>III. Kápolnától a rév-aluljáróig tartó szakasz</strong><br />
Itt mélyalapozást tekintve technológiát váltottunk, itt az úgynevezett szádfalas mélyalapozás készül. A szádlemezek speciális profillal ellátott fémszerkezetek, melyeket ezen a területen 3,0 – 6.0 méter mélyre verünk le. Ezek szintén egy összefogó vasbeton fejgerendát kapnak, amire épül majd a parapetfal- illetve mobilfal szerkezet. A szádfalak felső síkját nagy pontossággal kell szintbe helyezni. Ez a művelet egy vibrófejes verőgép alkalmazásával történik, elemenként.<br />
<br />
<strong>IV. A Rév utcai aluljárótól a sporttelepig tartó szakasz</strong><br />
Ezen a részen szádfalas, réspilléres és zagyfalas mélyalapozási technológiát alkalmazunk, így haladunk el a révnél lévő étterem mellett és a továbbiakban az úttal párhuzamosan. A révhez és a parkolóhoz vezető út csatlakozásánál szintén árvízkapu létesül. A vízmű területe mentén szádfal és bentonitos résfal váltja egymást, ezt a vegyes technológiát alkalmazzuk egészen a sporttelepet körülvevő földtöltésig, melynek fejlesztése a beruházás kettes ütemében készül majd el.<br />
<br />
<strong>Félegyházi András, Visegrád polgármestere:</strong><br />
A Duna-parton zajló látványos munka mellett folyik a tervezés: készülnek a tárolóépület és az árvízvédelmi mű második ütemben megvalósuló szakaszának tervei. Az önkormányzatnál ezeknek a terveknek az egyeztetésével foglalkozunk jelenleg, és ami még nagyon fontos: augusztus 14-én 18 órakor a Duna Moziban ismertetjük egy lakossági fórumon a második ütem terveit az érdeklődőkkel!</p>
