O:23:"Drupal\node\Entity\Node":31:{s:15:"*entityTypeId";s:4:"node";s:15:"*enforceIsNew";N;s:12:"*typedData";N;s:17:"*originalEntity";N;s:16:"*cacheContexts";a:0:{}s:12:"*cacheTags";a:0:{}s:14:"*cacheMaxAge";i:-1;s:14:"*_serviceIds";a:0:{}s:18:"*_entityStorages";a:0:{}s:9:"*values";a:30:{s:3:"nid";a:1:{s:9:"x-default";s:3:"145";}s:3:"vid";a:1:{s:9:"x-default";s:3:"145";}s:4:"type";a:1:{s:9:"x-default";s:15:"archive_content";}s:4:"uuid";a:1:{s:9:"x-default";s:36:"f5e82d0a-7d63-428c-ba70-fd4c45cf8585";}s:8:"langcode";a:1:{s:9:"x-default";s:2:"hu";}s:12:"revision_uid";a:1:{s:9:"x-default";s:1:"1";}s:18:"revision_timestamp";a:1:{s:9:"x-default";s:10:"1603203448";}s:12:"revision_log";a:1:{s:9:"x-default";N;}s:16:"revision_default";a:1:{s:9:"x-default";s:1:"1";}s:17:"isDefaultRevision";a:1:{s:9:"x-default";s:1:"1";}s:6:"status";a:1:{s:9:"x-default";s:1:"1";}s:3:"uid";a:1:{s:9:"x-default";s:1:"1";}s:5:"title";a:1:{s:9:"x-default";s:25:"Várostörténet röviden";}s:7:"created";a:1:{s:9:"x-default";s:10:"1659312000";}s:7:"changed";a:1:{s:9:"x-default";s:10:"1714028444";}s:7:"promote";a:1:{s:9:"x-default";s:1:"0";}s:6:"sticky";a:1:{s:9:"x-default";s:1:"0";}s:16:"default_langcode";a:1:{s:9:"x-default";s:1:"1";}s:29:"revision_translation_affected";a:1:{s:9:"x-default";s:1:"1";}s:4:"body";a:1:{s:9:"x-default";a:1:{i:0;a:3:{s:5:"value";s:4872:"<p>Visegrád kedvező adottságai és kulcsfontosságú stratégiai szerepe miatt a történelem során mindig is az érdeklődés középpontjában állt. Az emberi jelenlét legkorábbi nyomai az újkőkorba vezetnek, s a bronzkortól folyamatosan lakott terület a város és térsége.</p>

<p>A történelmi idők során kelták, germánok, rómaiak, avarok, magyarok lakták a Dunakanyar térségét. A rómaiak Nagy Constantin idején építették a Sibrik-dombon a Ponts Novatus nevű castrumot (erődöt), mely a Duna menti limes legjelentősebb építménye volt. E mellett a város területén több helyen is láthatunk római emlékeket, így őrtorony maradványokat Szentgyörgypusztán, egy 330 körül épülhetett erőd maradványait a Gizella-majornál.</p>

<p>A magyarság letelepedésekor e terület Árpád fejedelem testvérének, Kurszánnak lett szállásbirtoka. Az első, latin nyelvű oklevél 1009-ben említi Visegrádot (mely magas várat jelent). Visegrád első vára a castrum-ra, annak köveinek felhasználásával épült, de ez a vár a tatárjárás idején elpusztult.</p>

<p>A mai várrendszert IV. Béla és felesége Mária királyné kezdte el építtetni az 1250-es években, ennek részei a 328 m magas hegyen álló Fellegvár, a Várhegy alatti dombon az Alsóvár, a Duna parton pedig a Vízibástya. Nemzetközi jelentőségűvé a XV. században, az Anjouk idején vált a város. Károly Róbert 1320 körül kezdte el a királyi palota építését a város főutcájában, a Duna parthoz közeli területen.</p>

<p>Pár év alatt e központ lett a királyi székhelye, s az uralkodó kedvelt tartózkodási helye. A falak között a királyi család ellen irányuló, Zách Felicián által vezetett, sikertelen merényletről és annak véres bosszújáról szól Zách Klára híres balladája.<br />
<br />
1335-ben volt az a híres királytalálkozó, melyre I. Károly magyar király meghívására János cseh, Kázmér lengyel király, Károly morva őrgróf, Wittelsbach Henrik bajor és Rudolf szász herceg érkezett, s oly nagy jelentőségű egyezmény született, mely biztosította az érintett országok gazdasági függetlenségét Bécstől és a nyugati kereskedőktől.</p>

<p>A királyi palota történelmi falai között 1991-ben a magyar, csehszlovák és lengyel miniszterelnök őseik példáját követve aláírásával létrehozta azt az együttműködést, melynek neve Visegrádi Négyek. (2006 őszén szintén itt, Visegrádon találkoztak a „visegrádi országok” miniszterelnökei, megünnepelve az együttműködés 15 éves sikerét.)</p>

<p>I. Károly halála után, fiát Nagy Lajos királyt Visegrádon keresi fel a lengyel küldöttség, s ajánlja fel a lengyel koronát számára. A koronázási ceremónia után a magyar Szent Korona mellett a lengyel koronát is a Fellegvár kincseskamrájában őrizte a koronaőrség.</p>

<p>A város a következő fénykorát Mátyás király uralkodás alatt érte meg. A király nagyszabású építkezésekbe, felújításokba kezdett: kialakult a késő gótikus részletekkel gazdagított palota együttes, melynek ránk maradt emlékeit múzeumi sétáink során tekinthetjük meg. A reneszánsz udvarban a kor jelentős személyiségei fordultak meg, s bölcselkedtek a tudományok, a filozófia, az irodalom témájában, támogatták a művészeteket, élen jártak az újításokban.</p>

<p>A messze földről érkezők „földi paradicsomként” írták le Visegrádot .E virágzás a török időkig tartott, amikor is az ország minden tájához hasonlóan óriási hanyatlás és pusztítás vette kezdetét. A várért és városért folytatott harcokban Visegrád szinte teljesen megsemmisült. Az életben maradt emberek elbujdostak, elhagyták a lakhatatlanná lett települése. A vár megmaradt részeit 1702-ben I. Lipót osztrák császár parancsára robbantották fel.</p>

<p>A település újbóli fellendülése a XIX. században kezdődött el: dunai gőzhajózás megindulásával, amikor is a Dunakanyar, a Pilis-Visegrádi-hegység kedvelt kirándulási célpontja lett a fővárosból induló túrázóknak.<br />
Erre az időre tehető a feltáró munkák kezdete is, Viktorin József szlovák származású plébános ösztönzésére indul meg a romok feltárása és a műemlékek helyreállítása, amely munkában a kor legnevesebb régészei - köztük Schulek János – vettek részt.</p>

<p>Ma Visegrád a hazai és nemzetközi turizmus kedvelt célpontja, mely az ország egyik leglátogatottabb üdülőkörzetében, a Dunakanyarban fekszik. Bár lakóinak száma alig több, mint 1800 fő - az ország egyik legkisebb városa - nem kevesebb, mint 300 ezer vendéget fogad egy évben.</p>

<p class="text-align-right">Kép: Pazirik Informatikai Kft.</p>
";s:7:"summary";s:0:"";s:6:"format";s:10:"basic_html";}}}s:7:"comment";a:1:{s:9:"x-default";a:1:{i:0;a:6:{s:6:"status";s:1:"2";s:3:"cid";s:1:"0";s:22:"last_comment_timestamp";s:10:"1603203448";s:17:"last_comment_name";N;s:16:"last_comment_uid";s:1:"1";s:13:"comment_count";s:1:"0";}}}s:31:"field_eredeti_kep_megjelenitese";a:1:{s:9:"x-default";a:1:{i:0;a:1:{s:5:"value";s:1:"1";}}}s:26:"field_fooldali_hirfolyamba";a:1:{s:9:"x-default";a:1:{i:0;a:1:{s:5:"value";s:1:"0";}}}s:17:"field_hirfolyamba";a:1:{s:9:"x-default";a:1:{i:0;a:1:{s:5:"value";s:1:"0";}}}s:13:"field_old_url";a:1:{s:9:"x-default";a:1:{i:0;a:1:{s:5:"value";s:21:"varostortenet-roviden";}}}s:21:"field_programajanloba";a:1:{s:9:"x-default";a:1:{i:0;a:1:{s:5:"value";s:1:"0";}}}s:21:"rabbit_hole__settings";a:1:{s:9:"x-default";a:1:{i:0;a:2:{s:6:"action";s:14:"bundle_default";s:8:"settings";N;}}}s:19:"field_archive_kepek";a:1:{s:9:"x-default";a:1:{i:0;a:1:{s:9:"target_id";s:4:"4510";}}}s:21:"field_cikk_katergoria";a:1:{s:9:"x-default";a:1:{i:0;a:1:{s:9:"target_id";s:2:"61";}}}s:9:"field_tag";a:1:{s:9:"x-default";a:4:{i:0;a:1:{s:9:"target_id";s:2:"75";}i:1;a:1:{s:9:"target_id";s:2:"78";}i:2;a:1:{s:9:"target_id";s:2:"79";}i:3;a:1:{s:9:"target_id";s:2:"77";}}}}s:9:"*fields";a:0:{}s:19:"*fieldDefinitions";N;s:12:"*languages";N;s:14:"*langcodeKey";s:8:"langcode";s:21:"*defaultLangcodeKey";s:16:"default_langcode";s:17:"*activeLangcode";s:9:"x-default";s:28:"*enforceDefaultTranslation";N;s:18:"*defaultLangcode";s:2:"hu";s:15:"*translations";a:1:{s:9:"x-default";a:1:{s:6:"status";i:1;}}s:24:"*translationInitialize";b:0;s:14:"*newRevision";b:0;s:20:"*isDefaultRevision";s:1:"1";s:13:"*entityKeys";a:4:{s:6:"bundle";s:15:"archive_content";s:2:"id";s:3:"145";s:8:"revision";s:3:"145";s:4:"uuid";s:36:"f5e82d0a-7d63-428c-ba70-fd4c45cf8585";}s:25:"*translatableEntityKeys";a:8:{s:5:"label";a:1:{s:9:"x-default";s:25:"Várostörténet röviden";}s:8:"langcode";a:1:{s:9:"x-default";s:2:"hu";}s:6:"status";a:1:{s:9:"x-default";s:1:"1";}s:9:"published";a:1:{s:9:"x-default";s:1:"1";}s:3:"uid";a:1:{s:9:"x-default";s:1:"1";}s:5:"owner";a:1:{s:9:"x-default";s:1:"1";}s:16:"default_langcode";a:1:{s:9:"x-default";s:1:"1";}s:29:"revision_translation_affected";a:1:{s:9:"x-default";s:1:"1";}}s:12:"*validated";b:0;s:21:"*validationRequired";b:0;s:19:"*loadedRevisionId";s:3:"145";s:33:"*revisionTranslationAffectedKey";s:29:"revision_translation_affected";s:37:"*enforceRevisionTranslationAffected";a:0:{}s:12:"*isSyncing";b:0;s:10:"in_preview";N;}